Dokument och rutiner
Vårdhygieniska dokument och rutiner för medarbetare inom Region Gävleborg, externa vårdgivare och kommunal vård och omsorg.
Syftet med hygien- och klädreglerna är att förhindra smittspridning. Vårdpersonal kan via händer, men även kläder, överföra smittämnen mellan patienter. Den viktigaste åtgärden för att förebygga smittspridning i vårdarbete är basala hygienrutiner. Dessa ska därför tillämpas av all personal i patientnära vårdarbete.
Rutiner
- Hygien- och klädregler för personal - hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-85962 (pdf)
-
Hygien- och klädregler för lokalvårdspersonal i Region Gävleborg – Platina id 09-350059 (pdf)
Länkar
- Socialstyrelsens föreskrift SOSFS 2015:10 – Basal hygien i vård och omsorg (pdf)
- Basala hygienrutiner och klädregler (vardhandboken.se)
- Hygienutbildning – testa dina kunskaper – Vårdhandboken (vardhandboken.se)
- Smittrisker (AFS 2018:4), föreskrifter – Arbetsmiljöverket (av.se)
- Mätning och uppföljning av basala hygien- och klädregler (BHK), VRI och trycksår (Plexus) (endast för hälso- och sjukvård i Region Gävleborg)
- Handskpyramiden När ska man använda handskar? – Folkhälsomyndigheten (folkhalsomyndigheten.se)
Filmer om basala hygienrutiner hittar du under instruktionsfilmer.
Vid nybyggnationer och renovering av vårdenheter är det av stor betydelse att Vårdhygien deltar i planeringen så tidigt som möjligt. Vad bör patientrummen på en vårdavdelning innehålla? Vilken är den optimala ventilationen i en operationssal? Hur optimeras patientflödet bäst på en mottagning? Var placeras sköljen/desinfektionsrum bäst? Byggenskap och Vårdhygien (BOV) är ett omfattande dokument där många av dessa frågor besvaras.
Rutiner
Länkar
Översikt - Vårdhandboken (vardhandboken.se)
BOV - Byggenskap och Vårdhygien (sfvh.se)
Hög luftfuktighet – påverkan på sterilt gods och förslag till åtgärder (sfvh.se)
Förrådshantering och transport av medicintekniska produkter
Planering och hantering av förråd
Luftfuktighet hantering av sterilt gods
Åtgärder för att förhindra hög luftfuktighet vid hantering av sterilt gods - utgiven av SFVH (pdf)
En viktig del i att förebygga smittspridning är att desinfektion och städning utförs med bra kvalitet. Så även desinfektion och rengöring av hjälpmedel och leksaker som används inom vården samt medicinska apparater, blodtrycksmanschetter och liknande.
Rutiner
- Slutdesinfektion och slutstädning –Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-112547 (pdf)
- Leksaker för barn – vårdhygieniska rekommendationer – Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-594951 (pdf)
- Desinfektion och slutstädning vid bärarskap av multiresistenta bakterier och smittsamma sjukdomar Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-82424 (pdf)
Länkar
Hygienombudets ansvar
- Förmedla hygieninformation inom sin vårdenhet.
- Delta vid fortlöpande utbildningar och informationstillfällen.
- Vara stödperson vid de tillfällen när problem och oklarheter rörande hygienfrågor uppstår.
- Vara länken mellan hygiensjuksköterskan och vårdenheten.
Arbetsbeskrivning
Vårdhygienisk egenkontroll och hygienrond – Platina id 09-105293 (Pdf) – Omfattar alla hälso- och sjukvårdsverksamheter inom Region Gävleborg samt privata vårdgivare med regionavtal.
Egenkontrollprogram "vårdhygienisk standard" – Svensk förening för vårdhygien (SFVH)
Mpox (apkoppor) - smittskydd – Region Gävleborg
Avfall hanteras som smittförande avfall:
- Smittförande avfall – affisch (pdf) – Plexus (inloggning till intranätet krävs för åtkomst)
Multiresistenta bakterier (MRB) är bakterier som utvecklat ett motstånd mot flera sorters antibiotika, vilket gör att de blir svårare att behandla. Förekomsten av MRB har ökat kraftigt, både globalt och i Sverige. Förekomsten av MRB har ökat kraftigt, både globalt och i Sverige. Utvecklingen har bland annat skett på grund av för frikostig användning av antibiotika samt ökning av utlandsresor.
Infektioner med MRB innebär inte enbart mer lidande för patienten utan ökar även risken för komplikationer och mortalitet hos dessa patienter samt ökade kostnader i form av förlängda vårdtider och dyrare läkemedel.
Översikt – Vårdhandboken (vardhandboken.se)
Rutiner
ESBL – vårdhygieniska rekommendationer – Platina id 09-736969 (pdf)
Smittspårningslista MRB – Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-732316 (pdf)
Patientbroschyr ESBL – dubbelsidig utskrift – välj broschyrformat vid utskrift (pdf)
Patientbroschyr ESBL - för att läsa på skärm (pdf)
Länkar
Rutiner
Smittspårningslista MRB - Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-732316 (pdf)
Brevmall
Patientbrev ESBLcarba - Hälso- och sjukvård Region Gävleborg – Platina id 09-769687 (Word)
Information till patient om avföringsprov – Platina id 09-815117 (pdf)
Patientbroschyr ESBLcarba - dubbelsidig utskrift - välj broschyrformat vid utskrift (pdf)
Patientbroschyr ESBLcarba - för att läsa på skärm (pdf)
Länkar
Rutiner
MRSA – Vårdhygieniska rekommendationer – Platina id 09-260892 (pdf)
Smittspårningslista MRB – Platina id 09-732316 (pdf)
Information till patient om MRSA provtagning – Platina id 09-835528 (word)
Patientbroschyr MRSA – dubbelsidig utskrift - välj broschyrformat vid utskrift (pdf)
Patientbroschyr MRSA – för att läsa på skärm (pdf)
Länkar
Här nedan kan du hitta kort information om de två utbrott som Region Gävleborg har haft. På följande länk finns det mer detaljerad information: Vankomycinresistenta enterokocker (Gävleborg 2013–2014) — Folkhälsomyndigheten.
VRE utbrott 2013–2014
- Första fallet upptäcktes i september 2013 på infektionsavdelningen på Gävle sjukhus.
- Utbrottet varade till december 2014.
- Totalt 306 fall med samma VRE typ.
- Hudiksvall sjukhus, Bollnäs sjukhus, Akademiska sjukhuset i Uppsala har alla vårdat fall som tidigare vårdats på sjukhuset i Gävle.
Åtgärder som gjordes var bland annat:
- Utbildning i BHK.
- Hospiteringar och besök av vårdhygien på berörda enheter.
- Städkvaliteten kontrollerades.
- Säkerställa förrådshantering.
- Införande av kökspersonal på berörda enheter.
- Rengöring av hjälpmedel.
- Införande av "sängtvätt".
Mellan 2021–2022 blev det ett till utbrott, men det utbrottet kunde stoppas snabbt med anledning av de erfarenheter Region Gävleborg hade sedan det tidigare utbrottet.
- Första fallet upptäcktes oktober 2021.
- Två olika typer av VRE upptäcktes.
- Totalt 53 fall sammanlagt.
Patientbrev VRE-provtagning vid utskrivning – Platina id 09-808002 (Word)
Patientbrev VRE-provtagning efter vårdtid – Platina id 09-808011 (Word)
Patientbrev påminnelse VRE-provtagning efter vårdtid – Platina id 09-808017 (Word)
Patientbrev uppföljning provtagning VRE – Platina id 09-811300 (Word)
Information till patient om avföringsprov – Platina id 09-815117 (pdf) – att skriva ut och ge till patient som ska provtas
Virusorsakade luftvägsinfektioner smittar genom droppsmitta. När en person hostar bildas det små vätskedroppar som flyger ut en bit i luften, däribland även en del av de mikroorganismer som finns i luftvägssekret. En person kan bli smittad av att stå i närheten av personen som hostar eller nyser. Smittan kan också ske indirekt genom att en person tar på ytan där vätskedroppar har landat.
I november 2023 kom Folkhälsomyndigheten med en ny gemensam publikation med åtgärder för smittspridning av covid-19, influensa och RS-virus. Den gemensamma benämningen för dessa virus är virusorsakade luftvägsinfektioner.
Rutiner
Länkar
Statistik över infektionssjukdomar Region Gävleborg – (Microsoft Power BI)
Statistik – patienter vårdade på grund av covid-19 (Microsoft Power BI)
Mässling, vattkoppor och tuberkulos är exempel på sjukdomar som smittar via luftburen smitta.
Vid dessa sjukdomar är viruspartiklarna så pass små att de finns kvar i luften, vilket innebär att personer som befinner sig i samma rum kan bli smittade. Vid luftburen smitta kan viruspartiklarna överleva i upp till två timmar efter att den smittade personen lämnat rummet.
Den absolut vanligaste smittvägen är via våra händer, alltså indirekt kontaktsmitta. Det finns dock andra smittvägar för virus, bakterier och andra mikroorganismer. Här nedan finns korta förklaringar på de smittvägar som personal inom vården brukar komma i kontakt med.
Smittan överförs från en person till annan via en mellanhand. Exempel på mellanhand är händer, kläder och föremål som är förorenade med smittämnen från t.ex. kroppsvätskor. Detta är den absolut vanligaste smittvägen.
Smitta sker mellan två individer, utan mellanhand. Exempelvis när en person med luftvägssymtom nyser en annan person i ansiktet. Sexuellt överförbara sjukdomar är ett exempel på sjukdomar som smittar via direkt kontaktsmitta.
Är en slags direkt kontaktsmitta där smittämnen överförs via blod eller slemhinna. Detta kan ske direkt vid sexuell kontakt eller vid stickskador från använda kanyler.
När en person hostar bildas det små vätskedroppar som flyger ut en bit i luften, däribland även en del av mikroorganismerna som finns i luftvägssekretet. En person kan bli smittad direkt genom att stå i närheten av personen som hostar eller nyser. Smittan kan också ske indirekt genom att en person tar på ytan där vätskedroppar har landat. Influensa, RS-virus och Covid-19 smittar genom droppsmitta.
Mässling, vattkoppor och Tuberkulos är exempel på luftburen smitta. Vid dessa sjukdomar är viruspartiklarna så pass små att de finns kvar i luften, vilket innebär att personer som befinner sig i samma rum kan bli smittade. Vid luftburen smitta kan viruspartiklarna överleva i upp till två timmar efter att den smittade personen lämnat rummet.
Livsmedel och vatten kan direkt eller indirekt vara förorenade med smittämnen och medföra någon slags magsjuka. För att förhindra livsmedelsburen smitta är det viktigt att sjukvårdspersonal som tar hand om patienter med diarréer och/eller kräkningar inte hanterar livsmedel, samt att personal med dessa symtom inte hanterar livsmedel som andra ska äta.
Clostridioides difficile är en sporbildande bakterie som kan orsaka allvarliga diarréetillstånd i olika nivåer. Diarréerna uppkommer då den naturliga balansen i tarmfloran rubbas. Den vanligaste riskfaktorn för C. difficile är antibiotikabehandling, hög ålder, sjukhusvård med mera. Smitta sker vanligast via indirekt kontaktsmitta. Diarréer som uppkommer i samband med sjukhusvård eller som uppkommer under eller efter avslutad antibiotikabehandling bör misstänkas bero på C. difficile. Efter patientarbete vid misstänkt eller konstaterad tarmsmitta ska händerna alltid tvättas med tvål och vatten innan desinfektion utförs.
Rutiner
Clostridioides difficile - vårdhygieniska rekommendationer – Platina id 09-256399 (pdf)
Länkar
Är en virusinfektion i magtarmkanalen som är ett stort problem inom vården. Det vanligaste viruset är noroviruset (calici, vinterkräksjukan) men det finns även andra virus som kan oraska magsjuka. Symtomen är illamående, kräkningar och diarréer samt i vissa fall magont. I avföringen, och vid noroviruset även i kräkningar, finns det mycket smittoämnen. Smittspridningen sker via direkt eller indirekt kontaktsmitta. Efter patientarbete vid misstänkt eller konstaterad magsjuka ska händerna alltid tvättas med tvål och vatten innan desinfektion utförs.
Rutiner
Magsjuka - vårdhygieniska rekommendationer – Platina id 09-695591 (pdf)
Magsjukeanamnes – checklista – Platina id 09-140583 (pdf)
Magsjuka – lista patienter – Platina id 09-144556 (pdf)
Magsjuka – lista personal – Platina id 09-140596 (pdf)
Länkar
Virusorsakad gastroenterit, inklusive vinterkräksjuka - Vårdhandboken
Vårdrelaterade infektion (VRI) är den vanligaste vårdskadan i Sverige och hela Europa. Definitionen på en VRI är enligt SKR (Sveriges Kommuner och Regioner): Infektion som uppkommer hos person under slutenvård eller till följd av åtgärd i form av diagnostik, behandling eller omvårdnad inom övrig vård och omsorg, eller som personal som arbetar inom vård och omsorg ådrar sig till följd av sin yrkesutövning-
Definitionen innebär följande:
- Debut av infektion tidigast 48 h efter inkomst till sjukhuset (undantag magsjuka < 24 h).
- En infektion som uppkommit inom 48 h efter utskrivning från sjukhuset.
- En infektion som uppstår inom 30 dagar efter operation och inom ett år vid implantat.
57 000 vuxna personer får en vårdrelaterad infektion (VRI) varje år i Sverige och mellan 30-60 % av dessa fall skulle kunnat undvikas. I cirka 1 300 fall per år bidrar VRI till att patienten avlider. Det är vanligare att män och personer över 80 år drabbas. Medelvårdtiden för patienter med VRI är dubbelt så lång som för patienter utan och i snitt kostar en VRI 107 000 kr (totalt omkring 4,4 miljarder kronor/år). De vanligaste VRI är urinvägs- och postoperativa infektioner.
Länkar
Vårdhygien och vårdrelaterade infektioner – Folkhälsomyndigheten (folkhalsomyndigheten.se)
Vårdrelaterade infektioner – SKR
Vårdrelaterade infektioner (VRI) och antibiotikaresistens är stora utmaningar för vården. Syftet med infektionsverktyget är att förebygga vårdrelaterade infektioner. Verktyget har också betydelse för att uppnå en mer rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens.
Länkar
Infektionsverktyget - erfarenheter och vägledning för användning av data – SKR
Strama arbetar för en samverkan mot antibiotikaresistens. Syftet är att verka för en rationell antibiotikabehandling och mot ökad antibiotikaresistens.
Länkar
ECDC är den Europeiska smittskyddsmyndigheten. ECDC PPM är en europeisk punktprevalensmätning (PPM) på sjukhus och är en del i det globala arbetet mot antibiotikaresistens.
Mätningen sker vart femte år och nästa mätning sker april-maj 2023. Mätningarna utförs på akutsjukhus i länder inom EU och koordineras av Folkhälsomyndigheten.
Punktprevalensmätning är en mätning som utförs vid en specifik tidpunkt och syftet är att bland annat mäta förekomsten av vårdrelaterade infektioner (VRI) och mäta antibiotikaanvändningen samt att undersöka riskfaktorer, behandlingsindikationer och mikrobiologiska data kopplade till VRI och antibiotikaförskrivning.
Mätningen kommer att genomföras av ett team med läkare och sjuksköterskor. Teamet kommer genom journalgranskning av samtliga inneliggande patienter fylla i Folkhälsomyndighetens elektroniska formulär. Samtliga avdelningar på de tre sjukhusen i Region Gävleborg kommer att delta. Efter mätningen kommer regionen att få tillgång till statistik för regional, nationell samt europeisk nivå.